Hvordan og hvor skal du starte med en smidig transformasjon? Hvilke erfaringer har andre selskaper gjort seg og kan vi lære noe av det?
Vi har besøk av Albert Vrajolli fra Expleo for å diskutere nettopp dette! Derfor er denne episoden på engelsk. Albert har lang erfaring som smidig coach, og har vært med på flere smidige transformasjoner med svært ulike innfallsvinkler, nemlig top-down og andre bottom-up, men hva er egentlig fordelene og ulempene?
Vi utfordrer og diskuterer med Albert, for hvordan utforsker en egentlig smidighet? Hvordan jobber en med ledere og ansatte? Hva kjennetegner de ulike innfallsvinklene? Hvordan jobber en frem hva smidig betyr i sin organisasjon? Og hvordan jobber en med tankesettet på alle nivåer i organisasjonen?
Skaper du faktisk forretningsverdi med teknologien i selskapet ditt? Hvis du er usikker ta kontakt med Capra så kan de hjelpe deg med åfinne ut av det!
En av de største utfordringene vi har i verden i dag er knyttet opp mot bærekraft, men hva betyr dette for organisasjoner, og hva betyr bærekraftig egentlig? Og kan vi ta med oss bærekraft inn i hvordan vi tenker rundt folkene våre, organiseringen vår, og hvordan vi kan bli mer tilpasningsdyktige? Hva er smidig og digitalisering sin plass i alt dette?
For å lære mer, diskutere og reflektere har vi besøk av Håkon Sveen fra Bærepodden. Håkon var med på den smidige transformasjonen til NAV på kommunikasjons siden, og jobber nå i Footstep AS med ja, du gjettet det, med kommunikasjon og bærekraft.
For meg var det en øyeåpner av en bok som på en glimrende måte forklarer hvordan verdenssamfunnet har gjort fremskritt på nesten alle områder de siste 50-100 årene. Selv om nyhetsbildet ofte tyder på noe annet så går faktisk verden fremover. Vi er på rett vei. Nyhetsbildet er ekstremvarianter av noe. Det representerer ikke normalen. Det er derfor det kommer i nyhetene. Og det er derfor det får ekstra oppmerksomhet i sosiale medier. Mens negative saker ofte bærer preg av akutte og plutselige hendelser – og dermed dekker nyhetskriteriene, når fremskritt sjelden opp fordi det gjerne er et resultat av innsats over lang tid. Dermed blir nyhetsbildet feilaktig dominert av triste saker og folk får et feilaktig bilde av hvor verden er på vei. Men tall og statistikk fra FN og Verdensbanken viser en krystallklar trend. Vi går i riktig retning. I boken Factfulness forklarer lege og professor Hans Rosling hvordan verden er blitt bedre på nesten alle områder de siste årene. Det var faktisk ikke bedre før selv om enkelte vil hevde det motsatte. Det betyr naturligvis ikke at alt er bra nok nå, og det betyr absolutt ikke at vi skal ta noe for gitt, men det meste har heldigvis blitt bedre. Det store unntaket er jo klimakrisen som på mange måter er prisen vi har måttet betale for fremskritt på mange av de andre områdene.
Men i denne boken så legger Hans Rosling frem statistikk, fakta og visualiseringer som underbygger påstandene hans. En veldig god bok for deg som ønsker å lære eller trenger å se at det faktisk er mye bra her i verden. Kan anbefales – viktig med litt positivitet etter korona.
Det ligger stor makt i ord. Antakelig større enn det mange faktisk tar innover seg. Ord og formuleringer er med på å påvirke hvordan vi tenker, hva vi tror og hvordan vi ser en problemstilling. Det er det noen som er bedre på enn andre til å bruke til sin fordel. God historiefortelling kan være enormt virkningsfullt for å få andre til følge det sporet du ønsker. I kombinasjon med karisma og lederevner er det nesten hypnotisk. Denne boken består av de viktigste talene til noen av de mest fremtredende lederne gjennom verdenshistorien – på godt og vondt. En viktig bok som viser hvilken enorm makt som ligger i ord. Mye å lære for mange.
“Det var ikke med vilje, jeg skal snu nå!” Det var mitt første møte med Politiet bak rattet i min lille røde Lupo, jeg var 18 akkurat fått lappen og rotet meg bort i Oslos enveiskjørte gater (ja, jeg kjørte mot kjøreretningen🤷🏼♀️) 🚗 Jeg fikk en “det går fint, kjør her du” og et smil, og siden det har jeg alltid likt Politiet 🥰 Så derfor synes jeg det var kjempemoro å få besøk av Hafsa Elkam fra Politiets IT enhet og løfte litt på panseret til hele Norges sikkerhet- og ordensorgan 🚓🚨
Hva skal til for å sikre at Politiet kan utføre sin jobb? Hvordan jobber Politiets IT enhet med utvikling og forbedring? Hvordan involverer de sine brukere? Hvorfor skal de bli smidig, hva betyr det for dem? Og ikke minst, hva har skjedd siden vi sist snakket med Cathrine Janson, IT direktør i Politiets IT enhet?
Ps. jeg har heldigvis blitt en mye bedre kartleser med årene 😅
“There is nothing more to agile than putting post-its everywhere, having a morning meeting and letting people do exactly what they feel like at all times”
I de autonome teamene så er det jo «teamet som bestemmer»og som sammen skal bli enige.
Men, hva gjør man hvis teamet ikke er enig?
Hva når det oppstår konflikt?
Hvordan håndtere både små og store uenigheter og konflikter?
Hem bestemmer?
Hva hvis én er veldig uenig i noe og man er enige om at flertallet bestemmer, da risikerer man at vedkommende blir demotivert/sur/føler seg overkjørt?
Ønsker du å skalere smidig i organisasjonen? Da burde dynamisk styring, bedre kjent som Beyond Budgeting være en del av din organisasjons byggestener. For hvordan burde en tenke rundt styring, prioritering og allokering?
I denne episoden har vi besøk av Bjarte Bogsnes og det er nettopp dette vi utforsker! Det er få som er mer kunnskapsrike eller har mer erfaring med Beyond Budgeting i organisasjoner enn Bjarte. Ikke bare jobber Bjarte med Beyond Budgeting i Equinor, men har holder foredrag og rådgir mange andre på tema.
Bjarte Bogsnes er en anerkjent internasjonal foredragsholder, er forfatter av boken “Implementing Beyond Budgeting – Unlocking the Performance Potential” og har mottatt Management Innovation prisen kåret av McKinsey og Harvard Business Review.
RiksTV, en av organisasjonene i Norge som har kommet lengst innenfor smidig, men er alt egentlig gull og grønne skoger? Hvordan prioriteres det og settes retning i RiksTV? Og hvordan har denne reisen vært?
Vi har også 5 foredrag, 1 kurs og 3 forelesninger tilgjengelige for Smidigpoddens felleskap som du får tilgang for kun €5 per måned. Vi jobber fortløpende med å legge til mer innehold.
For å fortelle historien om målstyring i RiksTV har vi slått oss sammen med OKR podden. Vi diskuterer hvordan RiksTV har beveget seg fra en input/ output tankegang med måling og individuelle mål til å bli en outcome og effektbasert organisasjon som måler den kollektive innsatsen heller enn den individuelle.
Alle våre gjesters anbefalte bøker har vi samlet her!
Denne episoden er en gammel goding, den er fra mars 2020, og det var vår 17 episode, så vi var ganske ferske i podkast gamet.
I episoden har vi besøk av Vegard Kolbjørnsrud, Vegard er Førsteamanuensis på Handelshøgskolen BI.
Han forsker bla på nye organiseringsformer, strategi, digitalisering, forretningsmodeller. Når han var hos oss diskuterte vi Vegard har lært om smidige organisasjoner gjennom sin forskning. Hva bør vi ta med oss når vi arbeider med smidig, hvordan tror Vegard smidig kommer til å se ut i fremtidige organisasjoner, og hvorfor kommer smidig til å være så viktig??
Takk til våre partnere som gjør Smidigpodden mulig!
For å gi de beste opplevelsene bruker vi teknologier som informasjonskapsler for å lagre og/eller få tilgang til enhetsinformasjon. Å samtykke til disse teknologiene vil tillate oss å behandle data som nettleseratferd eller unike ID-er på dette nettstedet. Å ikke samtykke eller trekke tilbake samtykke kan ha negativ innvirkning på visse egenskaper og funksjoner.
Funksjonell
Alltid aktiv
Lagring av data eller tilgang er nødvendig for å kunne bruke en spesifikk tjeneste som er eksplisitt etterspurt av abonnenten eller brukeren, eller kun for elektronisk kommunikasjon.
Preferanser
Lagring av data eller tilgang er nødvendig for å lagre preferanser som ikke er etterspurt av abonnenten eller brukeren.
Statistikk
Lagring av data eller tilgang benyttes kun til statistikk.Lagring av data eller tilgang brukes utelukkende til anonyme statistiske formål. Uten en stevning, frivillig samtykke fra din internettleverandør eller en tredjepart, kan informasjon som er lagret eller hentet for dette formålet alene vanligvis ikke brukes til å identifisere deg.
Markedsføring
Lagring av data eller tilgang er nødvendig for å opprette brukerprofiler for å sende reklame eller for å spore brukeren på en nettside (eller over flere nettsider) for lignende markedsføringsformål.